![Posudzovanie uhlíkovej stopy pri stavbách môže byť v EÚ povinné](https://www3.teraz.sk/usercontent/photos/b/1/6/4-b16000209d2021c928b23a57783038965493cf25.jpg)
Hosťom Richarda Kvasňovského v relácii EKONOMIKA TU A TERAZ je Martin Pribila, zakladateľ značky krtkodom.
Autor TASR
Bratislava 4. apríla (TASR) - Posudzovanie uhlíkovej stopy pri stavbe nových budov sa do dvoch rokov môže stať povinnou normou v rámci EÚ. Stavebníctvo je totiž až tretinovým producentom emisií skleníkových plynov. V diskusnej relácii na TABLET.TV to uviedol zakladateľ značky krtkodom a architekt Martin Pribila.
„Stavebníctvo musí produkovať menej emisií. Ak nebudeme stavať domy s nižšou uhlíkovou stopou, darmo budeme vysádzať nové stromy, nepomôže to. Na úrovni EÚ bude posudzovanie uhlíkovej stopy pri životnom cykle budov horúcou témou do dvoch rokov,“ povedal Pribila.
Emisie skleníkových plynov prispievajú ku klimatickej zmene. Dlhé a veľmi horúce letá v kombinácii s teplejšími zimami menia kvalitu života už aj v slovenských mestách. Podľa Pribilu architektúra musí reagovať na tieto zmeny a projektovať zelené stavby.
„Zelené stavby sú energeticky a ekonomicky efektívnejšie. Zeleň na fasáde nepotrebuje nejaké špeciálne riadenie, deje sa to prirodzene. V lete, keď je teplo, listy prirodzene tienia, naopak v zimných mesiacoch púšťajú viac svetla. Budúcnosť stavebníctva je v prírodných materiáloch. Ak porovnáme pri zadržiavaní tepla betón a drevo, drevo ho vypustí za 10 dní, betón už za dva,“ zdôraznil Pribila s tým, že ak chcú mestá udržať znesiteľnú klímu, potrebujú omnoho lepšie zadržiavať vodu. Nemusí sa to diať len pri výstavbe nových budov, ale prispôsobením existujúcich stavieb.
„Mestá by mali zadržiavať vodu zelenými plochami, napríklad na tratiach električiek alebo výsadbou stromov na strechách. Príkladom môže byť Miláno, kde identifikovali 3.500 plochých striech, kde môže byť zeleň a chystajú sa v meste vysadiť tri milióny stromov,“ dodal Pribila.
„Stavebníctvo musí produkovať menej emisií. Ak nebudeme stavať domy s nižšou uhlíkovou stopou, darmo budeme vysádzať nové stromy, nepomôže to. Na úrovni EÚ bude posudzovanie uhlíkovej stopy pri životnom cykle budov horúcou témou do dvoch rokov,“ povedal Pribila.
Emisie skleníkových plynov prispievajú ku klimatickej zmene. Dlhé a veľmi horúce letá v kombinácii s teplejšími zimami menia kvalitu života už aj v slovenských mestách. Podľa Pribilu architektúra musí reagovať na tieto zmeny a projektovať zelené stavby.
„Zelené stavby sú energeticky a ekonomicky efektívnejšie. Zeleň na fasáde nepotrebuje nejaké špeciálne riadenie, deje sa to prirodzene. V lete, keď je teplo, listy prirodzene tienia, naopak v zimných mesiacoch púšťajú viac svetla. Budúcnosť stavebníctva je v prírodných materiáloch. Ak porovnáme pri zadržiavaní tepla betón a drevo, drevo ho vypustí za 10 dní, betón už za dva,“ zdôraznil Pribila s tým, že ak chcú mestá udržať znesiteľnú klímu, potrebujú omnoho lepšie zadržiavať vodu. Nemusí sa to diať len pri výstavbe nových budov, ale prispôsobením existujúcich stavieb.
„Mestá by mali zadržiavať vodu zelenými plochami, napríklad na tratiach električiek alebo výsadbou stromov na strechách. Príkladom môže byť Miláno, kde identifikovali 3.500 plochých striech, kde môže byť zeleň a chystajú sa v meste vysadiť tri milióny stromov,“ dodal Pribila.